Tea Hoffrén
Riksomfattande handikapprådet 
Motionera för hälsan utan hinder, Vasa 30.9.2015

Hur kan kommunalt råd för personer med funktionsnedsättning påverka tillgänglighet?

Råd för personer med funktionsnedsättning

Riksomfattande handikapprådet är ett samarbetsorgan för myndigheter och organisationer. Det har till uppgift att tillgodose de mänskliga rättigheterna för personer med funktionsnedsättning inom alla livets områden såväl internationellt, nationellt som lokalt. Riksomfattande handikapprådet påverkar samhällelig planering och beslutsfattande genom att ta initiativ och göra ställningstaganden samt lämna yttranden. Rådet ordnar utbildningar och informerar intressentgrupper om aktuella handikappolitiska frågor, av vilka de kommunala råden för personer med funktionsnedsättning är särskilt viktiga.

Ett kommunalt råd för personer med funktionsnedsättning är ett motsvarande samarbetsorgan i kommunen. Uppgiften för de kommunala råden för personer med funktionsnedsättning är att med tanke på de handikappade främja och följa verksamheten på olika områden inom kommunförvaltningen. De kommunala råden sammanför kommunens handikappföreningar och myndigheterna. Rådet kan ta initiativ, göra ställningstaganden och lämna yttranden. Det är viktigt med informationsutbyte och kanalisering av sakkunskapen hos personer med funktionsnedsättning som underlag för beslutsfattandet och planeringen i kommunen. Det är också viktigt att företrädare från olika förvaltningsområden är företrädda i eller vid behov kallade till rådet för personer med funktionsnedsättning så att rådets sakkunskap kan kanaliseras genomgående till stöd för allt beslutsfattande i kommunen som gäller personer med funktionsnedsättning.

För närvarande har kommunen ingen skyldighet att inrätta ett råd för personer med funktionsnedsättning. I handikappservicelagen föreskrivs att kommunstyrelsen kan inrätta ett råd för personer med funktionsnedsättning. Emellertid planeras en ny skyldighet för kommunerna att inrätta ett råd för personer med funktionsnedsättning vilken baserar sig på den nya kommunallagen. I detta avseende träder den nya kommunallagen i kraft 1.6.2017. Kommunen ska enligt lagen inrätta ett råd för personer med funktionsnedsättning och ge rådet möjlighet att påverka planering, beredning och uppföljning inom olika kommunala verksamheter i frågor som är av betydelse för personer med funktionsnedsättning och för deras välfärd, hälsa, delaktighet, livsmiljö, boende, rörlighet eller möjligheter att klara de dagliga funktionerna eller med tanke på den service som de behöver. Denna förändring kommer i fortsättningen att förstärka ställningen för råden för personer med funktionsnedsättning i kommunerna.

Om rollen för ett råd för personer med funktionsnedsättning vid främjandet av tillgänglighet 

Det kommunala eller regionala rådet har en viktig uppgift att producera lokal information som gäller personer med funktionsnedsättning. Flera råd för personer med funktionsnedsättning bedömer till exempel kommunens nya byggprojekt ur ett tillgänglighetsperspektiv och förrättar tillgänglighetssyner i gamla objekt. Det är viktigt att förmedla erfarenheterna hos personer med funktionsnedsättning till kommunens kännedom för att man ska kunna reagera. Rådets egen aktivitet är ofta viktig.

Ett välfungerande samarbete med kommunen gagnar båda parter. Det är viktigt och slutligen även mer ekonomiskt att ge rådet för personer med funktionsnedsättning möjlighet att delta i behandlingen av frågorna redan i planeringsstadiet så att till exempel otillgängliga lösningar inte görs. Ett bra samarbete innebär smidigt informationsutbyte i båda riktningar: rådet för personer med funktionsnedsättning framför själv aktivt konstaterade missförhållanden och rådet är känt och tas med i planeringen och beslutsfattandet inom alla förvaltningsområden. Fortfarande betraktas frågor som rör personer med funktionsnedsättning alltför lätt som enbart frågor inom social- och hälsovården trots att de borde beaktas inom alla förvaltningsområden.

Det är viktigt att framföra fakta med anknytning till tillgänglighet till kommunala tjänsteinnehavare och beslutsfattare till stöd för beslutsfattandet. Som vi redan vet är tillgängliga lösningar som planerats väl inte nämnvärt dyrare än otillgängliga. Däremot kan ändringsarbeten som görs i en färdig byggnad vara dyra. (Miljöministeriets rapporter 2009:10) Otillgänglighet orsakar dessutom många slags direkta och indirekta kostnader som ska beaktas vid bedömningen av kostnadseffekterna för tillgänglighet.

FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning

Riksdagen har 3.3.2015 antagit FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. I och med konventionen betraktas rättigheterna för personer med funktionsnedsättning allt mer som mänskliga rättigheter. Konventionen betonar tillgänglighet som en genomgående princip och allmän service som är även tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. 

Centrala artiklar för dagens tema:
•	Artikel 9 i konventionen behandlar tillgänglighet.
•	Artikel 19 i konventionen behandlar rätt att leva självständigt och att delta i samhället.
•	Artikel 30 i konventionen behandlar deltagande i kulturliv, rekreation, fritidsverksamhet och idrott. 

Begreppet funktionsnedsättning i FN:s konvention utgår från tanken att funktionsnedsättning och funktionshinder är begrepp under utveckling och att funktionshinder härrör från samspel mellan personer med funktionsnedsättningar och hinder som är betingade av attityder och miljön, vilka motverkar deras fulla och verkliga deltagande i samhället på lika villkor som andra. 

FN:s konvention behandlar också universell utformning. Med detta avses sådan utformning av produkter, miljöer, program och tjänster att de ska kunna användas av alla i största möjliga utsträckning utan behov av anpassning eller specialutformning. Universell utformning är en utmärkt målsättning i kommunens hela verksamhet, och rådet för personer med funktionsnedsättning har en viktig roll för att specialbehoven för personer med funktionsnedsättning beaktas i samband med utformningen. Ju färre hinder det finns, desto mindre behov av speciallösningar och specialtjänster.

Ytterligare information:

På riksomfattande handikapprådets webbplats finns ytterligare information om vår verksamhet och aktuella frågor:
www.vane.to

FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning:
http://www.ykliitto.fi/sites/ykliitto.fi/files/ykn_vammaissopimus_uudistettu_painos_2012.pdf